Etnomatematika
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Fr%C3%ADz_mint%C3%A1zatok_kelta_kardokon.jpg/300px-Fr%C3%ADz_mint%C3%A1zatok_kelta_kardokon.jpg)
Az etnomatematika olyan új tudományág, amely a matematika fejlődését a kultúrák fejlődésével párhuzamosan tanulmányozza.
Az etnomatematika kialakulása az élet része
Az ősi műveltségek mindig tartalmaztak a tudáskincsben matematikai elemeket. Fényes Imre A fizika eredete c. könyvében például leírja, hogy a számolás már kései jelenség, mert sokkal korábbi a hozzárendelés módszerének a kialakulása. Ha egy pásztor például számon akarta tartani állatait, akkor elég volt egy olyan párhuzamban gondolkodnia, hogy minden egyes testrészéhez „hozzárendelt” egy állatot. Kezdve a hozzárendelést a jobb kisujján, ujjain, folytatva a vállán, hónalján stb. mintegy 200 állatot tudott így „megjegyezni”. Ez a kis történet illusztrálja azt, hogy a fogalmak kifejlődése hosszú folyamat volt és különösen igaz ez az ősi matematikai fogalmakra.
Az etnomatematika fogalmának kialakulása
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/D%C3%ADsz%C3%ADt%C5%91mint%C3%A1zatok_a_honfoglal%C3%B3_magyarok_palmett%C3%A1s_m%C5%B1v%C3%A9szet%C3%A9ben.jpg/300px-D%C3%ADsz%C3%ADt%C5%91mint%C3%A1zatok_a_honfoglal%C3%B3_magyarok_palmett%C3%A1s_m%C5%B1v%C3%A9szet%C3%A9ben.jpg)
Az etnomatematika fogalmának kialakulását sokan a brazíliai matematikusnak, Ubiratan D'Ambrosionak tulajdonítják, aki 1977-ben egy nemzetközi előadásban használta ezt a fogalmat. A 80-as és a 90-es évek folyamán azután egyre többféle oldalról pontosították ezt a fogalmat. D‘Ambrosio 1985-ös meghatározásában a következő társadalmi körök szerepeltek: „Az etnomatematika különféle törzsi, nemzetségi, törzsszövetségi társadalmak, műveltségi közösségek matematikája. De ide tartozik a munkacsoportok, gyermekek intuitív ismereteiben rejlő matematikai tudás is.” Gerdes, Paul 1986-ban fontosnak tartotta kiemelni, hogy matematika minden gyakorlati ismeretben van. Ugyanebben az évben Ascher azt emelte ki, hogy az etnomatematika a még írástudatlan műveltségek matematikai fogalmait jelenti. Mások a különféle tevékenységekből származó műveltségi terméknek tekintették az etnomatematikát.
Az etnomatematika szerepe a matematika oktatásában
Az etnomatematika segítségével történő matematika oktatás a műveltség természetes részeként ismerteti meg a fogalmakat a tanulókkal. Hangsúlyt kap az is, hogy a fogalmak kifejlődése az élettevékenységek során történik, hosszú folyamat és bizonyos tevékenységek gyakorlása úgy válogatható, hogy a matematikai fogalmak vele párhuzamosan kifejlődjenek.
Az etnomatematika segítségével történő matematika oktatás lehetőséget biztosít ugyanakkor arra is, hogy más népek tapasztalataival ötvözve ismerkedjenek matematikai fogalmakkal a diákok. Egyúttal e népeket is jobban megismerik a hallgatók. A mai élet multikulturális programjához tehát jól kapcsolható az etnomatematika oktatása.
Etnomatematika és a közösségi művészetek
Vannak az ősi életnek olyan területei, ahol a tudáskincsről hagyott nyomok mindmáig föllelhetők. Köszönhetően a régészet tudományának ilyen terület a díszítőművészet is. A régi népek tudáskincséből sok fönnmaradt a díszes ruházatban, fegyverzetben, eszközeikkel és szerszámaikkal együtt eltemetett halottak sírjában. Az egyik etnomatematikai szempontból is értékes leletrész a díszítés matematikája, amely a díszítőművészeti mintázatokból olvasható ki. Bár mai tudáskincs alapján fogalmazunk meg összehasonlítási alapokat (például az egyenes menti, ú. n. fríz-mintának, ill. a síkon létrehozható mintázatoknak a szimmetriacsoportjait), a megvalósítás ősi időkben történt voltának a fölismerése ezt a területet az etnomatematika egyik legérdekesebb területévé teszi. Lexikonunkban a Griffes-indás kultúra címszónál találunk részletesebb bemutatást erről és a késő avarok díszítőművészetének matematikai érdekességeiről. Ugyancsak láthatunk etnomatematikai példákat a Szibéria, a hunok és az ókori görög művészet címszóknál is.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/%C3%93kori_kr%C3%A9tai_%C3%A9s_g%C3%B6r%C3%B6g_m%C5%B1v%C3%A9szet.jpg/250px-%C3%93kori_kr%C3%A9tai_%C3%A9s_g%C3%B6r%C3%B6g_m%C5%B1v%C3%A9szet.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Hanti-manysi_d%C3%ADsz%C3%ADt%C3%A9sek_a_tobolszki_m%C3%BAzeumb%C3%B3l.jpg/200px-Hanti-manysi_d%C3%ADsz%C3%ADt%C3%A9sek_a_tobolszki_m%C3%BAzeumb%C3%B3l.jpg)
Etnomatematika és az ősi játékok
A játék ősi tevékenység a társadalmakban. A játékok logikus cselekedetekre sarkallják a résztvevőket és a játék menete során matematikai fogalmak is megjelennek. Az ősi játékok elemzése tehát az egyik érdekes részterülete az etnomatematikának. Vannak terepasztalokon folytatott játékok, melyeken a lépések változatossága teszi lehetővé a partner legyőzését. Másféle játékok azok, ahol elemeket kell valamilyen forma szerint elrendezni. A dobókockával végzett szerencsés dobáson alapuló játékok szintén ősiek. Az útvesztők (labirintusok), a bejárható vonalak követésével versenyeztetik a játékosokat. Igen érdekes a ma ismert összetett játékok kialakulásának útja is (például a sakké, vagy a go-é). A játékok ma is kimeríthetetlen forrásai az etnomatematikának.
Kapcsolódó szócikkek
- Szimmetria
- Játék
- Díszítőművészet
Irodalom
- Ascher, Marcia (1991). Ethnomathematics: A Multicultural View of Mathematical Ideas. Pacific Grove, Calif.: Brooks/Cole. ISBN 0-412-98941-7
- D'Ambrosio U. (1985). Ethnomathematics and its place in the history and pedagogy of mathematics. For the Learning of Mathematics, 5, 44-8.
- Bérczi Sz. (1990): Szimmetria és struktúraépítés. Egyetemi jegyzet. Tankönyvkiadó, Budapest
- Bérczi Sz. (2000): Katachi U Symmetry in the Ornamental Art of the Last Thousands Years of Eurasia. FORMA, 15/1. 11-28. Tokyo
- Bérczi Sz. (2000): Kelta kifestő. TKTE, Piremon, Vámospércs (ISBN 963-00-6322-0)
- Bérczi Sz. (2000): Szent István király emlékezete. Licium-Art, Debrecen (ISBN 963-00-6326-3)
- Bérczi Sz. (2004): The Role of Curie Principle in Understanding Composite Plane Symmetry Patterns: New Ethnomathematic Relations in Ancient Eurasian Ornamental Arts from Archaeologic Finds of the Period 1. M. B. C. and 1. M. A. D. FORMA, 19/3. pp. 265–277. Tokyo (ISSN 0911-6036)
- Bérczi Sz. (2011): Évezredek etnomatematikája az eurázsiai díszítőművészetben. TKTE (ISBN 978-963-87437-7-0)
- Crowe, D. W. (1973). Geometric symmetries in African art. Section 5, Part II, in Zaslavsky (1973).
- Darvas, G., ed., (2001) Symmetry in Ethnomathematics, Budapest: International Symmetry
Foundation (special issue of the Symmetry: Culture and Science), 240 p.
- Eigen, M., Winkler, R. (1980): A játék. Gondolat Kiadó, Budapest
- Fényes I. (1980): A fizika eredete. Kossuth Könyvkiadó, Budapest
- Gerdes, P. (1999): Geometry from Africa: Mathematical and Educational Explorations. The Mathematical Association of America, Washington DC.
- Jones, Owen (1972): The Grammar of Ornament. New York, Van Nostrand Reinhold Co., (a könyv első kiadása: 1856).
- Munkácsy K. (2006): A matematika-tanulás társadalmi meghatározottsága. Iskolakultúra, 2006/4. 85-92. old.
- Zaslavsky, C. (1973). Africa Counts: Number and Pattern in African Culture. 3rd Ed. 1999. Chicago: Lawrence Hill Books. ISBN 1-55652-350-5, Magyarul: Zaslavsky, C. (1984): Afrika számol, Gondolat Könyvkiadó, Budapest
Külső hivatkozások
- Ethnomathematics Digital Library.
- Etnomatematikai cikkek honlapja
- "Etnomatek": multikulturális matematika
- A sakk története
- Etnomatek cikk a Népszabadság 2005-i számában