Kongsberg Defence & Aerospace
Kongsberg Defence & Aerospace | |||
---|---|---|---|
Org.form | Aksjeselskap | ||
Org.nummer | 978614582 | ||
Bransje | Flyprodusent, forsvarsindustri | ||
Etablert | 28. mai 1997 | ||
Forgjenger(e) | Kongsberg Våpenfabrikk | ||
Morselskap | Kongsberg Gruppen | ||
Datterselskap | Kongsberg Satellite Services[1] Kongsberg Spacetec | ||
Hovedkontor | Kongsberg | ||
Land | Norge | ||
Adresse | Kirkegårdsveien 45 NO-3601 Kongsberg | ||
Produkt(er) | 6 oppføringer Joint Strike Missile Naval Strike Missile Pingvin NORTaC-C2IS Protector RWS Norwegian Advanced Surface-to-Air Missile System | ||
Adm.dir. | Eirik Lie | ||
Antall ansatte | 2 809 (2019) | ||
Nettsted | www.kongsberg.com (en) | ||
Kongsberg Defence & Aerospace er en teknologibedrift i Kongsberg Gruppen som lager produkter for forsvar og romfart. Bedriften het tidligere Kongsberg Våpenfabrikk og Norsk Forsvarsteknologi.
Kongsberg Defence Systems har 3100 ansatte i innland og utland, og samarbeider blant annet med det europeiske luftfarts- og forsvarskonsernet EADS og amerikanske Raytheon og Lockheed Martin. Kongsberg Defence & Aerospace (KDA) hadde driftsinntekter på 8,5 milliarder kroner i 2020, sammenlignet med 7,2 milliarder kroner året før.[2]
Historie
- For historie 1814 - 1987 se Kongsberg Våpenfabrikk
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Krag_J%C3%B8rgensen_M1892_as_tested.jpg/250px-Krag_J%C3%B8rgensen_M1892_as_tested.jpg)
I 1814 ble Kongsberg Våpenfabrikk opprettet, som et svar på landets løsrivelse og en forsikring på å sikre fremtidige interesser og verdier.
På slutten av 1800-tallet ble Krag-Jørgensen-geværet lansert, kanskje Kongsberg Våpenfabrikks mest kjente produkt.
Kongsberg Våpenfabrikk var en sentral aktør i oppbyggingen av norsk industri etter andre verdenskrig. I perioden fra 1960 og fram til 1987 utviklet selskapet seg fra å være en bedrift med hovedfokus på mekanisk produksjon til en bedrift med egen produktutvikling og satsing på flere markeder. Produktspekteret omfattet forsvarsmateriell, bildeler, energiforsyning, data, offshore, luftfart og romfart.
I 1987 ble Kongsberg Våpenfabrikk restrukturert, og all sivil virksomhet ble skilt ut, herunder Norsk Jetmotor. Forsvarsvirksomheten ble videreført i selskapet Norsk Forsvarsteknologi AS, som så dannet grunnlaget for Kongsberg Gruppen. Kongsberg Defence & Aerospace er en del av dette konsernet, ved siden av Kongsberg Maritime og Kongsberg Digital.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Kongsberg%2C_Patria_og_Nammo_eierskap.png/250px-Kongsberg%2C_Patria_og_Nammo_eierskap.png)
Kongsberg slo sammen divisjonene Kongsberg Protech Systems og Kongsberg Defence Systems til Kongsberg Defence & Aerospace i 2017.[3]
Kongsberg Defence & Aerospace har pr. 2021 noen heleide datterselskaper uten omsetning[4] som viser tidligere virksomhet/navn: Norsk Forsvarsteknologi AS, Kongsberg Defence Systems AS og Kongsberg Space AS.
Selskapet har bånd til andre store forsvarsbedrifter i Norden gjennom å eie halvparten av finske Patria som igjen eier halve Nammo. I tillegg eier KDA halvparten av Kongsberg Satellite Services, samt 10 % av Andøya Space. Blant større heleide datterselskap i utlandet finnes det Kongsberg Protech Systems USA som har produsert majoriteten av over 20.000 stk Protector RWS våpenstasjoner, flesteparten av disse til det amerikanske forsvaret.
I juni 2024 åpnet en missilproduksjonsfabrikk på Kongsberg, hvor selskapet vil produsere Naval Strike Missile og Joint Strike Missile.[5]
Nåværende produkter
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/NASAMS_1%2C_Bod%C3%B8%2C_2005.jpg/250px-NASAMS_1%2C_Bod%C3%B8%2C_2005.jpg)
- Integrated Director Group (IDG) – radarsystem for målbelysning
- Pingvin/Penguin – passivt varmesøkende antiskipsmissil
- Naval Strike Missile (NSM) – antiskipsmissil med passiv bildedannende varmesøker. Launch fra båt og bil.
- Joint Strike Missile (JSM) – sjø- og landsmålsmissile med launch fra jagerfly
- Trenere og simulatorer for en rekke systemer
- Mekanikk og optomekanikk for romfartøyer
- EriTac – taktisk kommunikasjon
- Multi-Role Radio (MRR) – feltradioer
- ComBatt – et system for administrasjon på slagmarken
- Krypteringsutstyr
- NORTaC-C2IS – kommando- og kontrollsystemer for taktiske operasjoner i Hæren
- MSI-90 ubåtsystem – kommando og våpenstyring for ubåter
- MSI 2005F – system for antiubåtkrigføring; til bruk på bl.a. fregatter
- Senit 2000 – kommandosystem for Hauk-klasse MTBer
- MICOS – minejakt og minesveiping
- Kongsberg Mission Planning System (KAMP) – taktisk system for marineoperasjoner
- Minesniper – Fjernstyrt mineødelegger
- PROTECTOR Remote Weapon Station – fjernstyrt bevegelig tårn for kampkjøretøyer
- SL-AMRAAM – bakkeavfyrt AIM-120 luftvernmissil, både som separat system i NASAMS og integrert med HAWK
- GBADOC – bakkebasert luftromskontrollsystem
- Programvare for E3A AWACS
Viktige kontrakter
- August 2007: Rammeavtale vedrørende Common Remotely Operated Weapon Stations (CROWS) med US Army. (Verdi 8 milliarder NOK)
- Desember 2008: Kontrakt for leveranse av NSM til Polen. (Verdi 800 millioner NOK)
- Desember 2011: Utvidelse av kontrakten fra desember 2008 med Polen. (Verdi 712 millioner NOK)
- Oktober 2021: JSM-missiler til det norske forsvaret. (Verdi 4 milliarder NOK)
- Oktober 2022: Rammeavtale vedrørende CROWS med US Army. (Verdi 15,5 milliarder NOK)[6]
Referanser
- ^ www.ksat.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ tu.no - KONGSBERG DEFENCE & AEROSPACE - Solgte luftvern for 13 milliarder på tre år (11. FEB. 2021)
- ^ e24.no -130 ansatte i Kongsberg Gruppen må gå etter kostnadskutt (8. september 2017)
- ^ purehelp.no - Kongsberg Defence & Aerospace AS
- ^ «KONGSBERG åpner ny missilfabrikk i Norge». www.kongsberg.com (norsk). 9. februar 2024. Besøkt 20. juni 2024.
- ^ «Kongsberggruppen får milliardkontrakt med den amerikanske hæren». e24.no. Besøkt 1. november 2022.
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Kongsberg Defence & Aerospace – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Kongsberg Defence & Aerospace – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
![EUs flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Flag_of_Europe.svg/50px-Flag_of_Europe.svg.png)