Gàdids
Gadidae ![]() | |
---|---|
![]() bacallà ![]() | |
Període | |
Des de l'Oligocè [1][2] | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Ordre | Gadiformes |
Família | Gadidae ![]() Rafinesque, 1810 |
Els gàdids (Gadidae) són una família de peixos teleostis de l'ordre dels gadiformes, propis d'oceans boreals freds i temperats.[3] Inclou, entre d'altres, el popular bacallà.
Morfologia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Saffron_Cod_Juveniles.jpg/220px-Saffron_Cod_Juveniles.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Atlantic_tomcod.jpg/220px-Atlantic_tomcod.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Micromesistius_australis_%28southern_blue_whiting%29.gif/220px-Micromesistius_australis_%28southern_blue_whiting%29.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Abadejo_%28632486471%29.jpg/220px-Abadejo_%28632486471%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Trisopterus_luscus%2801%29.jpg/220px-Trisopterus_luscus%2801%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Galdus_poutassou.Lirio.jpg/220px-Galdus_poutassou.Lirio.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/Pollachius_virens.jpg/220px-Pollachius_virens.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Eleginus_nawaga.jpg/220px-Eleginus_nawaga.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Pacific_cod_-_cropped.jpg/220px-Pacific_cod_-_cropped.jpg)
La mida de les diferents espècies és variable, essent el bacallà qui ostenta la màxima llargada: fins als 2 m. Tenen el cos allargat amb els ulls als costats i amb diverses aletes dorsals i anals. Davall de la mandíbula inferior hi ha una sèrie de barbetes en nombre senar. Les obertures branquials es troben per davant de les aletes pectorals. El primer radi de la primera dorsal pot ésser espinós. El peduncle i la caudal es troben força desenvolupats.[4][5]
Ecologia
És propi dels oceans Àrtic, Atlàntic i Pacífic.[4] Es troba en aigües circumpolars i temperades de l'hemisferi nord.[4] Algunes de les seues espècies formen moles nombroses i realitzen migracions.[6] Tenen una dieta carnívors i es nodreixen d'altres peixos i d'invertebrats, com ara crustacis.[7]
Taxonomia
- Arctogadus (Dryagin, 1932)[8]
- Arctogadus borisovi (Dryagin, 1932)[9]
- Bacallà àrtic (Arctogadus glacialis) (Peters, 1872)[10]
- Boreogadus (Günther, 1862)[11]
- Bacallà polar (Boreogadus saida) (Lepechin, 1774)[12]
- Eleginus (Fischer von Waldheim, 1813)[13]
- Eleginus gracilis (Tilesius, 1810)[14]
- Navaga (Eleginus nawaga) (Koelreuter, 1770)[15]
- Gadiculus (Guichenot, 1850)[16]
- Gadiculus argenteus (Guichenot, 1850)[17]
- Gadus (Linnaeus, 1758)[18]
- Gadus macrocephalus (Tilesius, 1810)[19]
- Bacallà (Gadus morhua) (Linnaeus, 1758)[20]
- Bacallà de Groenlàndia (Gadus ogac) (Richardson, 1836)[21]
- Melanogrammus (Gill, 1862)[22]
- Merlangius (Geoffroy, 1767)[23]
- Merlà (Merlangius merlangus) (Linnaeus, 1758)[20]
- Microgadus (Gill, 1865)[24]
- Microgadus proximus (Girard, 1854)[25]
- Microgadus tomcod (Walbaum, 1792)[26]
- Micromesistius (Gill, 1863)[27]
- Maire austral (Micromesistius australis) (Norman, 1937)[28]
- Llúcera (Micromesistius poutassou) (Risso, 1826)[29]
- Pollachius (Nilsson, 1832)[30]
- Abadejo (Pollachius pollachius) (Linnaeus, 1758)[20]
- Peix carboner (Pollachius virens) (Linnaeus, 1758)[20]
- Raniceps (Oken, 1817)[31]
- Raniceps raninus (Linnaeus, 1758)[20]
- Theragra (Lucas, 1898)[32]
- Peix carboner d'Alaska (Theragra chalcogramma) (Pallas, 1814)[33]
- Theragra finnmarchica (Koefoed, 1956)[34]
- Trisopterus (Rafinesque, 1814)[35]
- Mòllera noruega (Trisopterus esmarkii) (Nilsson, 1855)[36]
- Mòllera fosca (Trisopterus luscus) (Linnaeus, 1758)[20]
- Trisopterus minutus (Linnaeus, 1758)[20][37][38][39][40][41][42]
Notes
- ↑ Berg, L.S.: System der rezenten und fossilen Fischartigen und Fische. VEB Verlag der Wissenschaften, Berlín, 1958
- ↑ Long, J. A.: The Rise of Fishes: 500 million years of evolution.Johns Hopkins University Press, Baltimore-Londres. 1995
- ↑ The Taxonomicon (anglès)
- ↑ 4,0 4,1 4,2 FishBase (anglès)
- ↑ Mas Ferrà, Xavier i Canyelles Ferrà, Xavier: Peixos de les Illes Balears. Editorial Moll, Palma, maig del 2000. Manuals d'introducció a la naturalesa, 13. ISBN 84-273-6013-4. Plana 93
- ↑ FisBase (anglès)
- ↑ «Gadidae (Family)» (en anglès). ZipcodeZoo.com. Arxivat de l'original el 2 d’agost 2013. [Consulta: 10 febrer 2009].
- ↑ Dryagin P. A. 1932. Arctogadus, eine neue Gadidengattung aus Nordostsibirien. Zool. Anz. v. 98 (núm. 5/6). 151-154
- ↑ Dryagin, P. A., 1932. Arctogadus, eine neue Gadidengattung aus Nordostsibirien. Zool. Anz. v. 98 (núm. 5/6): 151-154.
- ↑ Peters, W. (C. H.), 1872. Säugethiere und Fische, in Zwiete deustche Nordpolar Expedition. Zweite Nordpolar Expedit.: 157-174, Pls. 1-2.
- ↑ Günther, A. 1862. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Acanthopterygii, Pharyngognathi and Anacanthini in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 4: i-xxi + 1-534
- ↑ Lepechin, I. I., 1774. Descriptio piscis, e Gadorum genere, Russis saida dicti. Novi Commentarii Academiae Scientiarum Imperialis Petropolitanae v. 18 (for 1773): 512-521, Pl. 5
- ↑ Fischer G. 1813. Recherches Zoologiques. Mém. Soc. Imp. Natural. Moscou, Rússia. V. 4. 249-275 de l'edició reeimpresa
- ↑ Tilesius, W. G. von, 1810. Piscium Camtschaticorum "Terpuck" et "Wachnja." Descriptiones et icones. Mémoires de l'Académie Impériale des Sciences de St. Petersbourg v. 2: 335-372, Pl. 15
- ↑ Koelreuter, I. T., 1770. Descriptio piscis, e gadorum genere, russis nawaga dicti, historico-anatomica. Novi Commentarii Academiae Scientiarum Imperialis Petropolitanae v. 14 (1769): 484-497, Pl. 12
- ↑ Guichenot A. 1850. Histoire naturelle des reptiles et poissons. Pp. i-iv + 1-144 + Atlas. A: Exploration scientique de l'Algérie pendant les années 1840, 1841, 1842. París. Vol. 5. Zoologie. Hist. Nat. Algérie
- ↑ Guichenot, A., 1850. Histoire naturelle des reptiles et poissons. Pp. i-iv + 1-144 + Atlas. A: Exploration scientique de l'Algérie pendant les années 1840, 1841, 1842. París. Vol. 5. Zoologie. Hist. Nat. Algérie.
- ↑ Von Linné, Carl. Systema naturæ per regna tria naturæ, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata. - pp. (1-4), 1-824. Holmiæ. (Salvius), 1758. [Enllaç no actiu]
- ↑ Tilesius, W. G. von, 1810. Piscium Camtschaticorum "Terpuck" et "Wachnja." Descriptiones et icones. Mem. Acad. Imp. Sci. St. Petersb. v. 2: 335-372, Pl. 15
- ↑ 20,0 20,1 20,2 20,3 20,4 20,5 20,6 20,7 Linnaeus, C., 1758
- ↑ Richardson, J., 1836. The Fish. A: Fauna Boreali-Americana; or the zoology of the northern parts of British America: containing descriptions of the objects of natural history collected on the late northern land expeditions, under the command of Sir John Franklin, R.N. Fauna Boreali-Americana Part 3: i-xv + 1-327, Pls. 74-97
- ↑ Gill T. N. 1862. Notice of a collection of the fishes of California presented to the Smithsonian Institution by Mr. Samuel Hubbard. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 14. 274-282
- ↑ Geoffroy E. L. 1767. Descriptions, vertus et usages de 719 Plantes et de 134 animaux,... 5 vols. París. Descr. Plantes Animaux . 1-472
- ↑ Gill T. N. 1865. On the cranial characters of Gadus proximus Grd. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 17. 69
- ↑ Girard, C. F., 1854. Enumeration of the species of marine fishes, collected at San Francisco, California, by Dr. C. B. R. Kennerly, naturalist attached to the survey of the Pacific railroad route, under Lieut. A. W. Whipple. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 7: 141-142
- ↑ Walbaum, J. J., 1792. Petri Artedi sueci genera piscium. In quibus systema totum ichthyologiae proponitur cum classibus, ordinibus, generum characteribus, specierum differentiis, observationibus plurimis. Redactis speciebus 242 ad genera 52. Ichthyologiae pars III. Ant. Ferdin. Rose, Grypeswaldiae (Greifswald). Petri Artedi sueci genera piscium. In quibus systema totum ichthyologiae proponitur cum classibus, ordinibus, generum characteribus, specierum differentiis, observationibus plurimis. Redactis speciebus 242 ad genera 52. Pt. 3: [i-viii] + 1-723, Pls. 1-3
- ↑ Gill T. N. 1863. Synopsis of the North American gadoid fishes. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 15. 229-242
- ↑ Norman, J. R., 1937. Coast fishes. Part II. The Patagonian region. Discovery Reports v. 16: 1-150, Pls. 1-5
- ↑ Risso, A., 1827. Histoire naturelle des principales productions de l'Europe méridionale, et particulièrement de celles des environs de Nice et des Alpes maritimes. F. G. Levrault, París & Estrasburg. Hist. Nat. Europe Mérid. v. 3: i-xvi + 1-480, Pls. 1-16
- ↑ Nilsson S. 1832. Prodromus ichthyologiae Scandinavicae. Lundae. Prodromus Ichthyol. Scand. . i-iv + 1-124
- ↑ Oken L. 1817. V. Kl. Fische. Isis (Oken) v. 8 (núm. 148). 1779-1782 [for 1179-1182 + [1182a] ]
- ↑ Jordan D. S. & Evermann B. W. 1898. The fishes of North and Middle America: a descriptive catalogue of the species of fish-like vertebrates found in the waters of North America north of the Isthmus of Panama. Part III. Bull. U. S. Natl. Mus. Núm. 47. i-xxiv + 2183a-3136
- ↑ Pallas, P. S., 1814. Zoographia Rosso-Asiatica, sistens omnium animalium in extenso Imperio Rossico et adjacentibus maribus observatorum recensionem, domicilia, mores et descriptiones anatomen atque icones plurimorum. 3 vols. (1811-1814). Petropoli. Zool. Rosso-Asiatica v. 3: i-vii + 1-428 + index (I-CXXV), Pls. 1, 13, 14, 15, 20 and 21
- ↑ Koefoed, E., 1956. Theragra finnmarchica n. sp., Gadus poutassou, Risso, Raia spinicauda, Jensen, Eumicrotremus spinosus subsp. nov. eggvinii. Rep. Norwegian Fish. Mar. Inv. v. 11 (núm. 5): 1-24, Pls. 1-3.
- ↑ Rafinesque C. S., 1814. Précis des découvertes et travaux somiologiques de Mr. C. S. Rafinesque-Schmaltz entre 1800 et 1814; ou choix raisonné de ses principales découvertes en zoologie et en botanique, pour servir d'introduction à ses ouvrages futurs. Palerme. Précis des découvertes . 1-55
- ↑ Nilsson, S., 1855. Skandinavisk fauna. Fjerde Delen: Fiskarna. Första Häftet. Lund. Skand. Fauna: i-xxxiv + 1-768
- ↑ BioLib (anglès)
- ↑ AQUATAB.NET
- ↑ Catalogue of Life[Enllaç no actiu] (anglès)
- ↑ UNEP-WCMC Species Database[Enllaç no actiu] (anglès)
- ↑ 2008 IUCN Red List of Threatened Species (anglès)
- ↑ ITIS (anglès)
Enllaços externs
En altres projectes de Wikimedia: | |
![]() | Commons ![]() |
![]() | Viquiespècies ![]() |
- Astur Natura (castellà)
- New World Encyclopedia (anglès)