Kyjevská oblast
Kyjevská oblast Київська область Kyjivska oblasť | |
---|---|
![]() znak ![]() vlajka | |
Geografie | |
![]() | |
Hlavní město | Kyjev |
Souřadnice | 50°15′ s. š., 30°30′ v. d. |
Rozloha | 28 131 km² |
Časové pásmo | +3 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 1 795 079 (1. 1. 2022) |
Hustota zalidnění | 63,8 obyv./km² |
Jazyk | ukrajinština |
Národnostní složení | Ukrajinci (92,5 %), Rusové a další |
Náboženství | Pravoslavné křesťanství |
Správa regionu | |
Stát | Ukrajina![]() |
Nadřazený celek | Ukrajina![]() |
Druh celku | oblast |
Podřízené celky | 7 rajónů |
Vznik | 27. února 1932 |
Předseda oblastní administrace | Vasyl Volodin |
Mezinárodní identifikace | |
Označení vozidel | AI a KI |
Oficiální web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kyjevská oblast (ukrajinsky Київська область / Kyjivska oblasť, někdy též Київщина / Kyjivščyna) je jednou z 24 samosprávných oblastí na Ukrajině, v její středoseverní části. Jejím hlavním městem je zároveň metropole celé země, Kyjev – ten však není do oblasti zahrnut, největším městem je tak Bila Cerkva. Oblast zahrnuje okolí Kyjeva, na jihu území na řece Ros a na severu část regionu zvaného Polesí, kde sousedí s Běloruskem. V roce 2022 zde žilo 1,79 milionu obyvatel.
Historie
Oblast byla vytvořena jako součást Ukrajinské SSR 27. února 1932, původně však zahrnovala zhruba trojnásobné území. Už 15. října 1932 z ní byla vydělena severovýchodní část (nově vzniklá Černihivská oblast), 22. září 1937 pak západní část (Žytomyrská oblast). 7. ledna 1954 byla z jižní části území vyčleněna Čerkaská oblast.
Současné hranice oblasti byly stanoveny po Černobylské havárii. Tehdy do ni bylo zahrnuto i nově vybudované město Slavutyč, které je exklávou a obklopeno je Černihivskou oblastí. Severovýchod území oblasti dnes tvoří zakázaná zóna v okolí měst Černobyl a Pripjať, kde k havárii došlo.
Na počátku roku 2022 byla oblast částečně obsazena vojsky Ruské federace během ruské invaze na Ukrajinu při snaze o dobytí hlavního města Kyjeva. Začátkem dubna 2022 byla oblast po stažení ruských vojsk opět osvobozena ukrajinskou armádou.[1] Po stažení ruských vojsk z oblasti došlo k odhalení masakru ve městě Buča.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Kyjob.gif/220px-Kyjob.gif)
Geografie
Celou oblast tvoří nížiny (s výjimkou mírně pahorkatého jihu), na severu pak močály. Dělena je na západní a východní část řekou Dněpr, nejvýznamnějším tokem, který protéká jak jí, tak i celou Ukrajinou. Ten je nad hlavním městem Kyjevem přehrazen hrází Kyjevské přehrady; velké jezero, které tak vzniklo, je dlouhé více než 100 km a táhne se až k hranicím Běloruska (Homelská oblast). Na jihovýchodě zasahuje do oblasti jezero vytvořené Kanivskou přehradou. Nejdůležitějšími přítoky Dněpru jsou řeky Desna (zleva) a Pripjať, Teteriv, Irpiň a Ros (zprava).
Před rokem 2020 se oblast dále členila na 25 rajónů, poté byl jejich počet zredukován na sedm.[2] Díky poloze v okolí metropole má dobré dopravní spojení s Kyjevem i okolím. V oblasti se těží žula a kaolin, jsou zde také zřídla minerálních vod.
Obyvatelstvo
Se svými 1 789 300 obyvateli (2022) je 9. nejlidnatější oblastí Ukrajiny.
Kyjevská oblast se vyznačuje střední mírou urbanizace: z 1,79 milionů osob žilo ve městech 1,1 milionů lidí (61,7 %), zatímco na venkově jen 686,6 tisíc lidí (38,3 %).
Počet obyvatel v oblasti postupně klesal, nicméně v posledních letech dochází k pozvolnému nárůstu počtu obyvatel. Tabulka níže představuje populační vývoj oblasti.[3]
1990 | 1991 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2015 | 2020 | 2022 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 947 600 | 1 946 400 | 1 911 600 | 1 861 500 | 1 778 900 | 1 721 800 | 1 729 200 | 1 781 000 | 1 795 100 |
Za rok 2021 se narodilo 12 632 živě narozených dětí, zemřelo však 36 177, z nichž 59 byly děti ve věku do jednoho roku. Na 100 zemřelých připadá jen 35 živě narozených. Celkový přírůstek obyvatel byl 6 549 lidí. Míra kojenecké úmrtnosti tehdy činila 4,7 ‰.[4]
Podle výsledků sčítání lidu v roce 2001 žilo v oblasti 92,5 % Ukrajinců a 6 % Rusů.[5] 92,3 % všech obyvatel považovalo ukrajinštinu za rodný jazyk, 7,2 % považovalo za svou mateřštinu ruštinu.[6]
Rajóny
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/Kyiv_Oblast_2020_subdivisions.jpg/220px-Kyiv_Oblast_2020_subdivisions.jpg)
Rajón | Sídlo | Počet obyvatel (2021)[7] |
---|---|---|
![]() | Bílá Cerekev | 436 115 |
![]() | Boryspil | 203 273 |
![]() | Brovary | 242 180 |
- Bučský rajón (Бучанський район) | Buča | 362 382 |
![]() | Fastiv | 183 794 |
![]() | Obuchiv | 228 829 |
![]() | Vyšhorod | 131 957 |
Dnes je oblast rozdělena do 7 rajónů, před reformou v roce 2020 se v oblasti nacházelo 25 rajónů a 65 hromad. Oblast obsahuje 26 měst, 30 sídel městského typu a přes tisíc vesnic.
Kyjevská oblast také obsahuje dvě exklávy, město Slavutyč, které je enklávou v Černihivské oblasti a sídlo městského typu Kocjubynske, které je exklávou v hlavním městě Kyjevě.
Přehled větších měst
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Belltower_of_the_Voznesenskyi_Cathedral_in_Pereiaslav-Khmelnytskyi.jpg/200px-Belltower_of_the_Voznesenskyi_Cathedral_in_Pereiaslav-Khmelnytskyi.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Pripyat%2C_Ukraine%2C_abandoned_city.jpg/200px-Pripyat%2C_Ukraine%2C_abandoned_city.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Oleksandriia_Park_in_Bila_Tserkva.jpg/200px-Oleksandriia_Park_in_Bila_Tserkva.jpg)
Následující tabulka podává přehled největších a nejvýznamnějších (včetně vysídlených měst Pripjať a Černobyl).[8]
Město | Ukrajinský název | Ruský název | Počet obyvatel k 1. 1. 2022 |
---|---|---|---|
Bila Cerkva | Біла Церква | Белая Церковь | 207 273 |
Brovary | Бровари | Бровары | 109 806 |
Irpiň | Ірпінь | Ирпень | 65 167 |
Boryspil | Бориспіль | Борисполь | 64 117 |
Fastiv | Фастів | Фастов | 44 014 |
Vyšneve | Вишневе | Вишнёвое | 42 983 |
Buča | Буча | Буча | 37 321 |
Vasylkiv | Васильків | Васильков | 37 068 |
Bojarka | Боярка | Боярка | 34 394 |
Obuchiv | Обухів | Обухов | 33 287 |
Vyšhorod | Вишгород | Вышгород | 33 109 |
Perejaslav | Переяслав | Переяслав | 26 273 |
Slavutyč | Славутич | Славутич | 24 464 |
Jahotyn | Яготин | Яготин | 18 995 |
Berezaň | Березань | Березань | 16 047 |
Bohuslav | Богуслав | Богуслав | 15 789 |
Skvyra | Сквира | Сквира | 15 165 |
Černobyl | Чорнобиль | Чернобыль | 0 |
Pripjať | Прип'ять | Припять | 0 |
Reference
- ↑ Průběh ruské invaze na Ukrajinu - analýza událostí den po dni. Armyweb.cz [online]. 2022-03-10 [cit. 2022-09-18]. Dostupné online.
- ↑ Постанова Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» 17. července 2020.
- ↑ Головне управління статистики в Київській області - Населення (1990-2021). kyivobl.ukrstat.gov.ua [online]. [cit. 2022-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Головне управління статистики в Київській області - 2022. kyivobl.ukrstat.gov.ua [online]. [cit. 2022-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Всеукраїнський перепис населення 2001 – Результати – Основні підсумки – Національний склад населення – Київська область. 2001.ukrcensus.gov.ua [online]. [cit. 2022-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Всеукраїнський перепис населення 2001 – Результати – Основні підсумки – Мовний склад населення – Київська область. 2001.ukrcensus.gov.ua [online]. [cit. 2022-09-19]. Dostupné online.
- ↑ Чисельність наявного населення України на 1 січня [online]. Kyjev: ДЕРЖСТАТ УКРАЇНИ / STATISTICS UKRAINE, 2020 [cit. 2023-04-29]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2022-04-06. (anglicky)
- ↑ "Населення Дніпропетровської області у 2020 році". www.dneprstat.gov.ua [online]. ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ СТАТИСТИКИ У ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ [cit. 2022-08-08]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kyjevská oblast na Wikimedia Commons
- (ukrajinsky) Oficiální stránky administrace Kyjevské oblasti Archivováno 7. 5. 2022 na Wayback Machine.
![]() | ||
---|---|---|
Rajóny | ![]() | |
Města | ||
Městyse | Babynci • Baryšivka • Boroďanka • Borova • Čabany • Doslidnycke • Dymer • Hlevacha • Hostomel • Hrebinky • Ivankiv • Kalynivka (Brovarský rajón) • Kalynivka (Fastivský rajón) • Kalyta • Klavdijevo-Tarasove • Kodra • Kocjubynske • Kozyn • Kožanka • Krasjatyči • Makariv • Nemišajeve • Piskivka • Rokytne • Stavyšče • Terezyne • Velyka Dymerka • Volodarka • Vorzel • Zhurivka | |
Bývalé rajóny | Baryšivský • Bohuslavský • Boroďanský • Chmelnyckoperejaslavský • Ivankivský • Jahotynský • Kaharlycký • Kyjevskosvjatošynský • Makarivský • Myronivský • Poliský • Rokytenský • Skvyrský • Stavyščský • Taraščský • Tetijivský • Vasylkivský • Volodarský • Zhurivský • Černobylský | |
Poznámka: Administrativním centrem oblasti je Kyjev, který nepatří do Kyjevské oblasti, nýbrž je městem se speciálním statusem na úrovni oblasti. |