Jaffeïta
![]() | |
---|---|
![]() Jaffeïta (blanc) ![]() | |
Fórmula química | Ca₆(Si₂O₇)(OH)₆ |
Epònim | Howard W. Jaffe (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | mina Kombat (Klein Otavi; Asis), Kombat, Districte de Grootfontein, Regió d'Otjozondjupa, Namíbia |
Classificació | |
Categoria | silicats > sorosilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.BE.12 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.BE.12 ![]() |
Dana | 55.3.2.1 |
Heys | 14.5.15 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Estructura cristal·lina | a = 10,026(5) Å; c = 7,482(4) Å; |
Grup puntual | 3 - romboedral |
Grup espacial | grup espacial 143 ![]() |
Color | incolor |
Exfoliació | imperfecta en {10-10} |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Diafanitat | transparent |
Densitat | 2,65(3) g/cm³ (mesurada); 2(2) g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | uniaxial (+) |
Índex de refracció | nω = 1,596 nε = 1,604 |
Birefringència | δ = 0,008 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1987-056 |
Símbol | Jaf ![]() |
Referències | [1] |
La jaffeïta és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom del geòleg nord-americà Howard Jaffe (1919-).
Característiques
La jaffeïta és un sorosilicat de fórmula química Ca₆(Si₂O₇)(OH)₆. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1987. Cristal·litza en el sistema trigonal.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la jaffeïta pertany a «09.BE - Estructures de sorosilicats, amb grups Si₂O₇, amb anions addicionals; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: wadsleyita, hennomartinita, lawsonita, noelbensonita, itoigawaïta, ilvaïta, manganilvaïta, suolunita, fresnoïta, baghdadita, burpalita, cuspidina, hiortdahlita, janhaugita, låvenita, niocalita, normandita, wöhlerita, hiortdahlita I, marianoïta, mosandrita, nacareniobsita-(Ce), götzenita, hainita, rosenbuschita, kochita, dovyrenita, baritolamprofil·lita, ericssonita, lamprofil·lita, ericssonita-2O, seidozerita, nabalamprofil·lita, grenmarita, schüllerita, lileyita, murmanita, epistolita, lomonossovita, vuonnemita, sobolevita, innelita, fosfoinnelita, yoshimuraïta, quadrufita, polifita, bornemanita, xkatulkalita, bafertisita, hejtmanita, bykovaïta, nechelyustovita, delindeïta, bussenita, jinshajiangita, perraultita, surkhobita, karnasurtita-(Ce), perrierita-(Ce), estronciochevkinita, chevkinita-(Ce), poliakovita-(Ce), rengeïta, matsubaraïta, dingdaohengita-(Ce), maoniupingita-(Ce), perrierita-(La), hezuolinita, fersmanita, belkovita, nasonita, kentrolita, melanotekita, til·leyita, kil·lalaïta, stavelotita-(La), biraïta-(Ce), cervandonita-(Ce) i batisivita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la mina Kombat, al districte de Grootfontein de la regió d'Otjozondjupa, a Namíbia. També ha estat descrita a Cerro Mazahua, a Michoacán (Mèxic). Sol trobar-se associada a altres minerals com: defernita, hausmannita, apatita, brucita, hil·lebrandita, vesuvianita, glaucocroïta, galena i coure.[2]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)